Opplysningskontoret for blomster og planter oppsummerer hvilke fordeler norske varer gir:
Rhododendron x ‘Frosthexe’20
Hvorfor velge norske blomster og planter?
Norske blomster og planter er plukket ut fordi de egner seg best for norsk klima
Kort transportvei er bra både for plante og miljø
Kort vei fra produsent til forbruker sikrer fersk kvalitet
KSL kvalitetssystem sikrer at alle lover og forskrifter blir fulgt
Norske produsenter bruker i stor grad biologiske bekjempingsmetoder
Norsk planteproduksjon er svært kontrollert. Det garanterer sunne, friske planter
Norske planter er produsert av ansatte med gode arbeidsforhold
Ved å kjøpe norske blomster og planter sikrer du at produsentene fortsatt kan teste ut nyheter, med mål om enda større variasjon av norskproduserte planter
Ved å kjøpe norske blomster og planter tar du vare på vår unike blomsterkulturarv
De gode grønne valgene- handler om å gjøre det rette også i det små. Grøntforvaltere kan i sitt arbeid bidra til økt bruk av blomster og planter som gir gode opplevelser, og er nyttige for våre pollinatorer- og som gir oss mer av de gode gamle kulturplantene tilbake.
Blomsterenger er aktuelle , og 20 juni arrangerer NIBO blomsterengdag i Grimstad. NIBIO har utført et stort stykke arbeid både for å kunne beskrive hvordan man lager en blomstereng, hvordan man vedlikeholder en eng- men også ved å lage en lokal frøblanding.
Bergknapp er en av pådriverne for å lage blomsterenger på husets 5. fasade, taket ! Les mer her
Etter det vi i FAGUS kjenner til er det ikke flere aktører som lager norske frøblandinger til eng, men at dette er et område mange interesserer seg for er tydelig i samfunnsdebatten.
Du kan lese mer om NIBIO sin forskning og kunnskap om etablering av enger her
«Uansett motiv: Å skape ei blomstereng er ikke gjort i en fei. De gamle, artsrike slåtteengene i kulturlandskapet er blitt til gjennom flere generasjoners høsting av vinterfôr, der det ikke ble brukt kunstgjødsel eller plantevernmidler. De ble holdt i hevd med en sein høyslått, ofte i kombinasjon med beiting både om våren og høsten.
Disse økologiske forholdene er umulige å gjenskape på kort tid, men ved å sette inn rette tiltak kan vi etterligne forholda i de artsrike slåttemarkene og starte en prosess, slik at vi får flere blomsterrike areal i åra som kommer. Dette har NIBIO sett nærmere på i sin forskning.» uttaler NIBIO .
30 prosent av transportutslippene i Oslo kommune kommer fra byggeplasser. Nå tar Bymiljøetaten grep for å få utslippene ned, og har blinket ut opprustingen av Olav V’s gate og Klingenberggata som et pilotprosjekt for utslippsfrie anleggsplasser. Anbudsinnbydelsen er ventet å foreligge i april i år.
I 2016 ble det lagt fram en ny klima- og energistrategi for Oslo kommune. Der ble det satt ambisiøse mål for klimaarbeidet framover. Det ble vedtatt at de direkte utslippene i Oslo skulle reduseres med 50 prosent i 2020 og 95 prosent i 2030, sammenlignet med 1990-nivåene.
Målet om en halvering av utslippene innen 2020 forutsatte fullskala CO2-rensing ved avfallsforbrenningsanlegget på Klemetsrud, og da dette ble utsatt ble målene justert til en 36 prosent reduksjon i 2020, 50 prosent så tidlig som mulig etter 2022 og 95 prosent innen 2030.
Miljøpolitikken utfordrer oss, tiltak kan oppleves som urimelige. Samtidig krever hensynet til klima og miljø at vi handler nå, og vi vet at oppslutningen er stor. Når det protesteres mot restriksjoner i biltrafikk er det lett å glemme at luftforurensningen i byen for kort tid siden var uakseptabel. Tidligere kunne vi ikke bade i Oslofjorden fordi vannet var forurenset av lokale utslipp. I dag bader folk som aldri før.
Vi må bli enda flinkere til å ta vare på det vi har. Miljøhovedstadsåret handler mye om å øke kunnskapen og om hvordan hver og en av oss kan bidra til å bevare miljøet, og jobbe for at Oslo skal bli en enda grønnere by !
Ville Vekster gir inspirasjon til å bruke naturen i nærområdet som inspirasjon for utvikling av grøntanlegg !
Norske planteprodusenter tilbyr vekster som er naturlig viltvoksende. Her er et lite utdrag fra boka, som er en god inspirasjonskilde, og har nyttig kunnskap knyttet til temaet Ville Vekster:
Parker og andre grøntanlegg prosjekteres og beplantes etter planer utarbeidet av profesjonelle aktører som landskapsarkitekter og anleggsgartnere, tilpasset bruk, økonomi og vedlikehold (tynning, beskjæring, klipping, utplanting, luking). Selv om noen bruker fagfolk til å lage en plan for sin private hage, vil de fleste av oss selv å utforme og beplante den etter beste evne.
Før man starter med å hente inn viltvoksende planter til hager og parkanlegg, er det viktig å gjøre seg kjent med variasjonene i omgivende natur. Lokalklimaet er viktig. Det vil være stor forskjell på hvilke arter som kan plantes nord i landet eller i sør, i innlandsstrøk eller ved kysten, i lavlandet eller i fjellet. Vi er ellers selv i stand til å vurdere sol og skygge på tomten, og om det finnes særlig tørre eller fuktige partier, om det er lune plasser eller svært vindutsatte områder. Ønskes det etablert en naturbiotop i hagen med trær, busker og bunndekkende planter, er det lurt å søke opp et forbilde i naturen, og finne ut hvilke planter som vokser sammen. Det er viktig å registrere om plantene ser ut til å trives best i halvskygge eller i full sol. Vi kan også supplere med arter fra andre naturbiotoper, og særlig i hager er det mye som kan gjøres med jordsmonnet (skifte ut jord, gjødsle, kalke m.m.). Mulighetene er mange!
Også om jordforholdene på tomten kan vi få litt informasjon ved å se på hva som vokser naturlig i nærområdet. De fleste viltvoksende arter med unntak av dem som helst vokser på kalkgrunn og er basekrevende, trives på noe næringsfattig og godt drenert jord. Myrjord bør få tilførsel av sand og grus, tett leire av organisk materiale, og skal vi plante basekrevende arter bør jorden kalkes. I tillegg bør vi være forsiktige med innkjøp av særlig næringsrik jord som vil kunne være for kraftig for de mer nøysomme artene. Vi bør heller ikke bruke blandingsjord eller jord av ukjent opphav som kan inneholde frø og planter vi helst ikke vil ha i hagen, som for eksempel skvallerkål, åkertistel, kveke og løvetann. Lokal jord fra naturbiotoper i nærområdet kan i beskjedne mengder hentes inn som et alternativ, hvis mulig.
Ville Vekster for hager og grøntanlegg i boka skrevet av Ingvild Austad, Leif Hauge, Alf Ivar Oterholm, Leif Ryvarden og Nils Skaarer. Boka er utgitt av Vigmostad og Bjørke og heter Ville Vekster for hager og grøntanlegg.
Via vår rådgivningstjeneste har FAGUS sine rådgivningsabonnenter tilgang til ekspertise på plantevalg, landskapsøkologi og mer ! Les om våre rådgivere her: https://fagus.no/vare-radgivere/
VI gleder oss til å besøke Bodø, Trondheim og Oslo .
Programmet er klart, og hovedfokuset er å si noe om jorda som ressurs. Foredraget handler om jord, og møkk som ressurs- og hvorfor det noen ganger går galt. Jord, drenering, plantevekst, misvekst og klimaregnskapet. Målet er at du som deltaker lettere skal kunne ta de riktige avgjørelsene når du skal bestille, kontrollere, vurdere jordløsninger. Er du med ?
Faglig nettverkstreff for grøntanleggssektoren Sandnes 6 Juni
Fagforedrag før lunsj, bedriftsbesøk etter lunsj. Vi ser frem til tverrfaglig nettverksbygging for grøntanleggssektoren i Sandnes området.
Vi møtes hos Grasrota ASog lærer mer om blant annet bestillerkompetanse, grønne tak og overvannshåndtering.
Etter lunsj er det befaring hos tre lokale bedrifter. Grasrota AS, Klingsheim Planteskole og Norsk Naturgjødsel.
NB: Du må angi om du deltar hele dagen, eller halv dag frem til lunsj ved påmelding.
Les mer om hvordan det er mulig å bevare verdifulle trær i bymiljø med gravefrie metoder i park og anlegg sinn artikkel skrevet av Jose Gonzalez Placa.
Gressklippingen er i gang for i år, og mange har kanskje tatt ut klipperne nå som vi er i gang med mai måned. Har du tatt hensyn til pinnsvinene når du har stilt inn klippetidene for sesongen ?
Pinnsvinene er aktive om natten, og det viktigste rådet er å la robotgressklipperen stå i ro på natta. Robotgressklippere er laget slik at de skifter retning når de kommer borti en hindring, et voksent pinnsvin vil dermed kunne klare seg helt fint. Når pinnsvin får avkom varierer fra landsdel til landsdel, men på generelt grunnlag ber Pinnsvinhjelpen folk om å være ekstra varsomme i juli og august. Når pinnsvinene får avkom er de aktive også på dagtid, derfor må man være ekstra oppmerksom i sommermånedene.
FAGUS sin samarbeidspartner Husqvarna anbefaler sine kunder la klipperen stå ved daggry og ved skumring for å minimere problemet. Husqvarna melder også at de hele tiden arbeider for å forbedre teknologien for å redusere risikoen for å skade nyttedyr.
Pinnsvinhjelpen bekrefter at det å la klipperen stå om natten er svært viktig, de presiserer at tørke og matmangel kan gjøre at pinnsvinene endrer døgnrytmen og blir mer aktive også om dagen, dette ble erfart sommeren 2018.
Pollinerende insekter har fått mye oppmerksomhet i media de siste åra. Basert på et fagrunnlag utarbeidet av Landbruksdirektoratet og Miljødirektoratet lanserte Regjeringa i september 2018 ‘Nasjonal pollinatorstrategi – En strategi for levedyktige bestander av villbier og andre pollinerende insekt’.
Faggrunnlaget og strategien oppsummerer utvikling og status for ville pollinatorer i Norge, herunder årsaker til endringer i forekomsten av ulike arter. Strategien anbefaler også tiltak som bør settes i verk for å unngå fortsatt nedgang i forekomst av pollinatorer både med hensyn til forvaltning av naturressurser og for å opprettholde produksjoner i jordbruk og hagebruk. Produksjoner som er avhengig av pollinering er bl.a. bær, frukt, kløverfrø, åkerbønner og rybs/raps.
Humler og andre pollinerende insekter er avhengig av blomstring gjennom hele sommersesongen. Nå undersøker forskerne hvordan vi kan få «hverdagslandskapet» til å blomstre lenger. Både kantsoner i jordbrukslandskapet, golfbaner og parker kan utnyttes bedre.
NIBIO arrangerer en egen blomsterengdag i Grimstad 20 JUNI . Deltar du på denne dagen vil du få mer kunnskap om forskningsprosjektet fra grasmark til blomstereng, eksempler på hvordan restaureringen av ulike arealtyper kan bidra til økt biologisk mangfold. Det vil være foredrag om hvordan artsrike blomsterenger kan være tiltak for å øke antall villbier, frøforsyning & stedegne frøblandinger, retningslinjer ved sammensetning av stedegne frøblandinger og mer til.